Русија ће данас у седишту УН у Њујорку представити захтев за проширење својих граница епиконтиненталног појаса на Арктику.
То је научно засновани захтев за повећање територије која припада Русији за око милион и 200.000 квадратних километара унутар троугла град Мурманск — Северни пол — Чукотско полуострво. Очекује се да ће припајање територија појаса повећати за пет милијарди тона потенцијалне руске залихе угљоводоника.
Према међународним прописима, приобална земља има право на експлоатацију ресурса на појасу у раздаљини до 200 наутичких миља од копна, у посебним случајевима — до 350 миља. Русија се још 2001. године обратила стручној комисији УН за захтевом да се прошири територија њеног епиконтиненталног појаса и изнела доказе да је такозвани подводни гребен Ломоносова, који су открили совјетски истраживачи 1948. године, наставак континента Евроазије, што би значило да се лимит од 350 миља не односи на Русију.
Руски захтев је више пута одбијен, али, како је у мају 2015. године навео руски министар природних ресурса Донској, његов ресор је припремио 11 томова доказног материјала.
Домаћи аналитичари истичу да је руски захтев у складу са међународним правом и да затегнута политичка ситуација у свету неће утицати на планове Русије, без обзира на могуће примедбе од стране других земаља, које и даље тумаче све руске потезе као наставак политике „освајања туђих територија“.
Професор Санктпетербуршког државног универзитета Валериј Конишев каже да чак и уколико УН буде донеле одлуку позитивну за Русију, друге арктичке земље, пре свега Канада и Данска, неће одустати од својих захтева за проширењем.
Руска бригада на бојевој служби у Заполарју (Арктик)
Прва у Русији арктичка моторизована стрељачка бригада припрема се за бојеву службу у Заполарју. Она је формирана по одлуци председника РФ Владимира Путина од пре годину дана. Нова бојева јединица треба да брани интересе Русије на Арктику.
Водити борбе до појаса у снегу, управљати савременом техником на минус 40, па и једноставно преживети међу леденим пустињама – томе се уче борци прве арктичке моторизоване стрељачке бригаде. Министарству одбране РФ било је потребно свега годину дана да реализује указ председника. И у насељу Алакурти, недалеко од финске границе и дубоко иза северног поларника, појавио се нови војни градић где дежурају и тренирају они којима је поверено да чувају арктичке границе Русије. Веома је важно што је тамо формиран посебан војни округ, сматра први потпредседник Академије геополитичких проблема Константин Сивков.
Посебне арктичке трупе потребне су Русији зато што арктички театар војних дејстава има особености по којима се радикално разликује од било ког другог театра. Оне се састоје у томе што је тамо изузетно ниска оперативност, тешки физичко-географски услови, везани за ниске температуре и ледове. Поред тога, овај театар је претежно острвски, зато што у том региону само руска обала је континентални део. Зато овде изузетан значај има флота, тешка, ледоломачка, и одговарајући одреди копнене војске и морнаричке пешадије, који су у стању да по саставу наоружања и обучености личног састава воде борбена дејства у тим условима.
Арктичка моторизована стрељачка бригада је ушла у састав Уједињене стратешке команде Север. Тамо спада и Северна флота РФ. Током 2015. године у саставу Уједињене стратешке команде ће се појавити и снаге ПВО.
Када је Русија почела да гради касарне 50 километара од финске границе, на месту бивше совјетске војне базе, западне земље су подигле панику. Наводно, Русија води агресивну политику, помера своје трупе на запад и север. И у том контексту практично неприметно пролазе маневри иза северног повратника које изводе Скандинавске земље (Шведска, Норвешка и Финска), између осталог и у зони поморских територија спорних са Русијом. И мало ко дели забринутост Москве поводом све већег присуства нуклеарне подводне флоте САД у Баренцовом мору, која одрађује оперативна дејства у условима Арктика, истиче први потпредседник Академије за геополитичке проблеме Константин Сивков.
Друге земље такође јачају своје оружане снаге у Арктичком региону. САД активизирају своју делатност у подводном простору региона, чак допуштају улазак у наше територијалне воде. Авијација САД води активна дејства, у првом реду обавештајна. На Аљасци се поставља уједињена ПРО САД и Канаде. Тамо је формирана снажна ударна групација тактичке авијације.
Несумњиво је да се ради о богатим резервама природних ресурса које крије Арктик. У условима када свако жели да одгризе део колача, Русија је приморана да јача своје границе и да буде спремна да брани интересе у Арктику. Како следи из војне доктрине РФ, формирање групације у Заполарју намењено је осигурању социјално-економског развоја Русије у арктичкој зони и има одбрамбени карактер.
Оставите коментар на Русија тражи проширење граница на Арктику
Copyright © Цеопом Истина 2013-2024. Сва права задржана.